בעוד שאת שאר מוצרי החשמל ניתן לתקן גם ללא הבנה של המערכת בכלליות, במקרר הדבר שונה, בשביל לתקן תקלות צריך להבין איך המערכת כולה עובדת ורק כך ניתן לגלות מה הבעיה.
נסביר את טעם הדבר: ניקח לדוגמא את מכונת הכביסה, את מכונת הכביסה נוכל לפרק לארבע מערכות שונות - מערכת כניסת מים, מערכת חימום המים, מערכת הכביסה והסחיטה, ומערכת ניקוז המים. כאשר כל תקלה במערכת אחת תתבטא באופן שונה וניתן יהיה לאתר אותה בקלות יחסית.
במקרר, למרות שיש בו כמו שנראה כמה מערכות, פעמים רבות התוצאה תהיה אחידה - המקרר לא מקרר, ולכן עלינו להבין איך המערכות שבו משתלבות, מה שיאפשר לנו לאתר היכן התקלה.
המאמר שלפנינו נוגע למקרר נו פרוסט - שמיועד להיות ללא הצטברות קרח במקפיא. (מקרר די פרוסט - שמיועד להצטברות קרח - הוא פחות מורכב יש בו בעצם רק את מערכת הקירור שנסביר את מהותה בהמשך. ונכון לשנה זו הוא כבר פחות מצוי בבתים פרטיים.)
לא ניכנס להסברים הלמדניים של פעולת המקרר אלא רק לצדדים הטכניים. (את ההסבר הלמדני אפשר למצוא במקומות רבים אחרים ברשת)

במקרר הביתי המצוי כיום ישנם שלוש מערכות: כל מערכת מורכבת מכלי מרכזי אחד ו'צנרת' שמשמשת אותו.

מערכת קרור: מדחס (מיכל שחור בגב המקרר למטה, בתמונה שבהמשך - מספר 1) שאליו מחוברת מערכת צינורות מסועפת, הצנרת עולה מהמדחס ונכנסת למקפיא שם היא עושה פיתולים רבים שיוצרים קוביה מלבנית גדולה ("סוללה"). המדחס דוחס גז מסוים אל תוך מערכת הצינורות וכתוצאה מהדחיסה נגרם באיזשהו אופן שהגז מתקרר מאוד ויורד ל20 מעלות מתחת לאפס ויותר מכך. זו המערכת הראשונה.
תמונה - המדחס מספר 1

כדי שהקור שבסוללה יתפזר במקפיא ובמקרר הוסיפו מערכת אוורור
מערכת אוורור ('סרקולציה' - מילה שכזכור אני מחבב...): בתוך המקפיא בסמוך לסוללה ישנו מאורר שתפקידו - בזמן שהמדחס עובד - 'לשאוב' את האויר שבמקרר ושבמקפיא אל הסוללה כדי שיתקרר שם ויתפזר במקרר ובמקפיא מחדש.
חלק ממערכת זו הן פתחים שמוציאים אוויר קר למקפיא ותעלות לשאיבת האוויר שהתחמם במקפיא. וכן תעלות לשאיבת אויר חם מהמקרר ולהכנסתו בחזרה קר למקרר. (כמובן שלתא של המקפיא נשלח קור בעוצמה ולתא של המקרר נשלח פחות אויר יחסית כדי שהוא לא יקפיא אלא רק יקרר) עד כאן המערכת השנייה.

כדי שלא יצטבר קרח במקרר, הוסיפו מערכת נוספת במקרר -מערכת הפשרה.
מערכת ההפשרה: על גבי הסוללה או לידה ישנו גוף חימום חלש שיפשיר כל כמה זמן את הקרח המצטבר, וכך ימנע הצטברות קרח. הוא מחמם את הקרח והופך אותו למים.
חלק ממערכת זו הוא צינור שמנקז את המים שהופשרו אל תבנית שנמצאת בגב המקרר על גבי המדחס או לידו (בתמונה לעיל - מספר 2). והמים מתאדים משם באופן טבעי כי חם שם.
ברוך ה' סיימנו את שלושת המערכות.

על שלושת המערכות שולט הכרטיס, ובמקררים הישנים ה'טיימר'. הוא דואג לכך שכל 6 או 8 שעות המדחס והמאוורר יעצרו מעבודת הקירור וגוף החימום יפשיר את הצטברות הקרח במשך כעשרים דקות.

לאחר ההסבר המלומד יובן, שברגע שישנה תקלה באחת המערכות - המקרר יפסיק לקרר כראוי. אם המדחס הפסיק לעבוד, או שיברח קצת גז, או שהמאוורר התקלקל או שתעלות האוורור נסתמו - המקרר יפסיק לקרר ולרוב גם המקפיא.
ישאל השואל: ומה יקרה אם גוף החימום יתקלקל או שהניקוז של המים שלו יסתם? לכאורה זה לא קשור ישירות לקירור?
תשובה: אכן רק אחרי מספר ימים נגלה את התקלה ואז נגלה אחת משלוש: או המאוורר נעצר בגלל הצטברות קרח, או תעלות האויר של המאוורר נסתמו מקרח או אפשרות שלישית - גם וגם... (תלוי בדגם ובחברה)

לא הזכרנו כאן חלקים רבים אחרים : אובר לוד, תרמוסטט, ריילי, קליקסון, (ותודה ליהודי החביב שתיקן בעבר את טעותי כאן בפורום, צדקת) תרמופיוז וחיישנים שונים. דיברנו רק על המערכות באופן כללי.

רק ניידע אתכם, שבמקררים יותר קשה לתקן לבד מבלי להזיק, כי יש בהם פלסטיקים שעלולים להישבר אם אין לנו איתם היכרות מוקדמת (מחירם של חדשים בחברה יקר מאוד יחסית למה שהיינו מצפים...), יש בהם צנרת גז שצריך להזהר עליה אם מזיזים את הסוללה וכן צריך לשים לב בפתיחה היכן כל חיישן נמצא כדי להחזיר אותו למקומו, לפחות לפעם הראשונה אני ממליץ להסתכל וללמוד איך טכנאי פותח את הקרביים של המקרר שלכם, ולא לנסות לבד.
מה כן הרווחנו מכל השיעור כללי הזה? על כך - בפרק ב' אם יעזור ה' בלנ"ד שבוע הבא.
(מעודכן אייר פ"ד)